Index: applications/doprava/texty/Zelena_vlna/vnitrek-kapitola4.tex
===================================================================
--- applications/doprava/texty/Zelena_vlna/vnitrek-kapitola4.tex (revision 1144)
+++ applications/doprava/texty/Zelena_vlna/vnitrek-kapitola4.tex (revision 1145)
@@ -1,24 +1,24 @@
 \chapter{V�y simulac�
-Ov�n�hov� navr�en� �� algoritmu bylo provedeno na dvou sc�� Oba simuluj�rovoz po dobu 24 hodin (od p�i do p�i), p�� prvn�c��dstavuje konstantn��dy na v�ech ramenech po cel� druh�ycuje re��oz zaznamenan�ktory dne 12. prosince 2007. V r�i ka�d� sc��lo porovn� sedm dopravn� veli�, z�an�jprve p�zen� pomoc�xpertn�avr�en�vn�gn�� pl� a po t��zen�omoc�gent�e�stavuj�evn�n��pl�m offsety algoritmem navr�en�apitole \ref{sec:navrh}. Proces �� pomoc�xpertn�avr�en�vn�gn�� pl� je d� ozna��jako \emph{reference}), proces ��omoc�gent�ozna��jako \emph{agenti}). Referen� syst�pou�� pevn�astaven�ffsety: u k�atky 5.495 60~s, u 5.601 40~s. 
+Ov�n�hov� navr�en� �� algoritmu bylo provedeno na dvou sc�� Oba simuluj�rovoz po dobu 24 hodin (od p�i do p�i), p�� prvn�c��dstavuje konstantn��dy na v�ech ramenech po cel� druh�ycuje re��oz zaznamenan�ktory dne 12. prosince 2007. V~r�i ka�d� sc��lo porovn� sedm dopravn� veli�, z�an�jprve p�zen�~pomoc�xpertn�avr�en�vn�gn�� pl� a~po t��zen�omoc�gent�e�stavuj�evn�n��pl�m offsety algoritmem navr�en�apitole \ref{sec:navrh}. Proces ��~pomoc�xpertn�avr�en�vn�gn�� pl� je d� ozna��jako \emph{reference}, proces ��omoc�gent�ozna��jako \emph{agenti}. Referen� syst�pou�� pevn�astaven�ffsety: u~k�atky 5.495 60~s, u~5.601 40~s. 
 
-Simulace byla spu�t� s konfigura�m souborem \texttt{Zlicingw.cfg} (s r�i sc��parametru \texttt{entrances}), kde lze tak�al� pou�it�odnoty parametr�notliv�ent��up ke konfigura�mu souboru popisuje p�a \ref{app:src}.
+Simulace byla spu�t� s~konfigura�m souborem \texttt{Zlicingw.cfg} (s~r�i sc��parametru \texttt{entrances}), kde lze tak�al� pou�it�odnoty parametr�notliv�ent��up ke konfigura�mu souboru popisuje p�a \ref{app:src}.
 
 \section{Konstantn�jezdy}
 
-P���konstantn� vjezdy za� ji� na za�ku b� simulace agenty dohodnut��mezi offsety oscilovat mezi hodnotami 30 a 36 sekund. Zde by bylo jist�hodn�ou��n�k� filtrace vypo�an�dnot, aby se rozd�ust�l. Algoritmus doch� k jin� v�u ne� referen� syst� kter�� offsety 60 a 40 sekund, tedy jejich rozd�je 20~s. Graf pr� zm�rozd� offsetu je na obr�u \ref{fig:coffsets}.
+P���konstantn� vjezdy za� ji� na za�ku b� simulace agenty dohodnut��mezi offsety oscilovat mezi hodnotami 30 a~44 sekund. Zde by bylo jist�hodn�ou��n�k� filtrace vypo�an�dnot, aby se rozd�ust�l. Algoritmus doch� k~jin� v�u ne� referen� syst� kter�� offsety 60 a~40 sekund, tedy jejich rozd�je 20~s. Graf pr� zm�rozd� offsetu je na obr�u \ref{fig:coffsets}.
 
 \begin{figure}%
 	\centering
 	\includegraphics[width=\columnwidth]{c01/offsety}%
-	\caption{Rozd�mezi nastaven�fsetu v pr� simulace s konstantn� vjezdy.}%
+	\caption{Rozd�mezi nastaven�fsetu v~pr� simulace s~konstantn� vjezdy.}%
 	\label{fig:coffsets}%
 \end{figure}
 
-Takto nastaven�ffsety nevykazuj� glob�� pohledu zlep�en�ituace v ���e sledovan�li�, jak je patrn� tabulky \ref{tab:c01glob} a to ani v parametrech, jako je po� zastaven� pr��oba zastaven�kter�y m�algoritmus  optimalizovat nejv�. VGS API bohu�el neposkytuje glob���ln�daje pro jednotliv��atky, je tedy nutn�polehnout se pouze na grafy. Obr�k \ref{fig:cr-numstops} tak ukazuje, �e ani na jednotliv�i�ovatk� po v�inu dne nedoch� ke zlep�en�
+Takto nastaven�ffsety nevykazuj�~glob�� pohledu zlep�en�ituace v~���e sledovan�li�, jak je patrn�~tabulky \ref{tab:c01glob} a~to ani v~parametrech, jako je po� zastaven�~pr��oba zastaven�kter�y m�algoritmus  optimalizovat nejv�. VGS API bohu�el neposkytuje glob���ln�daje pro jednotliv��atky, je tedy nutn�polehnout se pouze na grafy. Obr�k \ref{fig:cr-numstops} tak ukazuje, �e ani na jednotliv�i�ovatk� po v�inu dne nedoch� ke zlep�en�
 
 \begin{table}[p]%
 	\centering
 	\input{tab/const01-globaltable}
-	\caption{Rozd�v m�n�rametrech v cel�imulovan�blasti p�nstantn� vjezdech.}
+	\caption{Rozd�v~m�n�rametrech v~cel�imulovan�blasti p�nstantn� vjezdech.}
 	\label{tab:c01glob}
 \end{table}
@@ -28,9 +28,9 @@
   \subfloat[5.495]{\label{fig:cr-numstops-495}\includegraphics[width=0.5\columnwidth]{cr-numstops-495}}                
   \subfloat[5.601]{\label{fig:cr-numstops-601}\includegraphics[width=0.5\columnwidth]{cr-numstops-601}}
-    \caption{Relativn�m� v po� zastaven�proti referen�mu syst� p���konstantn� vjezdy.}
+    \caption{Relativn�m� v~po� zastaven�proti referen�mu syst� p���konstantn� vjezdy.}
   \label{fig:cr-numstops}
 \end{figure}
 
-Ani pohled na podrobn�tatistiky z jednotliv�zdn� pruh�ykazuje v��lep�en�ptimalizovan�rametr�l��rafy porovn�j� referen� syst�s distribuovan�en�se nach�j� p�e \ref{app:const01}.
+Ani pohled na podrobn�tatistiky z~jednotliv�zdn� pruh�ykazuje v��lep�en�ptimalizovan�rametr�l��rafy porovn�j� referen� syst�s~distribuovan�en�se nach�j�~p�e \ref{app:const01}.
 
 %\begin{table}%
@@ -51,5 +51,5 @@
 \section{Re��oz}
 
-B�m sc��re��aji o vjezdech vozidel do oblasti agenti doch�j� r� hodnot�rozd� mezi offsety, korespondence mezi rozd�m a hustotou provozu je vid�srovn�m graf�obr�� \ref{fig:roffsets} a \ref{fig:rdensglob}. Bohu�el i zde se, stejn�ako v minul�sc��bjevu oscilace tohoto rozd�.
+B�m sc��re��aji o~vjezdech vozidel do oblasti agenti b�m simulace doch�j�~r� hodnot�rozd� mezi offsety. Tento rozd�je d�kem r�o provozu b�m dne, korespondence mezi rozd�m a~hustotou provozu je vid�srovn�m graf�obr�� \ref{fig:roffsets} a~\ref{fig:rdensglob}. Nane�t��~zde se, stejn�ako v~minul�sc��bjevu oscilace tohoto rozd�.
 
 
@@ -57,5 +57,5 @@
 	\centering
 	\includegraphics[width=\columnwidth]{real/offsety}%
-	\caption{Rozd�mezi nastaven�fsetu v pr� simulace s re��ezdy.}%
+	\caption{Rozd�mezi nastaven�fsetu v~pr� simulace s~re��ezdy.}%
 	\label{fig:roffsets}%
 \end{figure}
@@ -68,5 +68,5 @@
 \end{figure}
 
-Ani p�mulaci se skute�mi vjezdy nen��hledu na glob��tatistiky v tabulce \ref{tab:rglob} znateln���lep�en�P�hledu na jednotliv��atky je ale vid�znateln�n�n�o� zastaven� k�atce 495, jak zn�r� graf na obr�u \ref{fig:rr-numstops-495}. Zlep�en�ast� p���v dob�i����vn�opt�y. Nane�t��a druh�ledovan��atce je pozorov� sp� m��hor�en�obr�k \ref{fig:rr-numstops-601}).
+Ani p�mulaci se skute�mi vjezdy nen��hledu na glob��tatistiky v~tabulce \ref{tab:rglob} znateln���lep�en�P�hledu na jednotliv��atky je ale vid�znateln�n�n�o� zastaven�~k�atce 495, jak zn�r� graf na obr�u \ref{fig:rr-numstops-495}. Zlep�en�ast� p���v~dob�i����vn�opt�y. Na druh�imulovan��atce je pozorov� sp� m��hor�en�obr�k \ref{fig:rr-numstops-601}).
 %Nyn�eplat�P���kolem 17. hodiny zde nast� v� n�st d�k front, kter�bou nese zv�po� zastaven�ozidel. Fronta nejsp� dosahuje takov��y, �e ji nen�o�n�ypr�nit b�m jednoho cyklu a proto algoritmus, kter�po�� nastaven�ffset�o�� hodnocen� z�slosti na po� aut, kter�rojedou po vypr�n� fronty, nen�chopen vybrat optim��ffset.
 
@@ -76,5 +76,5 @@
 	\centering
 	\input{tab/real-globaltable}
-	\caption{Rozd�v m�n�rametrech v cel�imulovan�blasti p���ezdech.}
+	\caption{Rozd�v~m�n�rametrech v~cel�imulovan�blasti p���ezdech.}
 	\label{tab:rglob}
 \end{table}
@@ -85,5 +85,5 @@
   \subfloat[5.495]{\label{fig:rr-numstops-495}\includegraphics[width=0.5\columnwidth]{rrnumstops495}}                
   \subfloat[5.601]{\label{fig:rr-numstops-601}\includegraphics[width=0.5\columnwidth]{rrnumstops601}}
-    \caption{Relativn�m� v po� zastaven�proti referen�mu syst� p��� skute�mi vjezdy.}
+    \caption{Relativn�m� v~po� zastaven�proti referen�mu syst� p��� skute�mi vjezdy.}
   \label{fig:rr-numstops}
 \end{figure}
@@ -97,12 +97,12 @@
 %\end{figure}
 
-Dal��rafy k tomuto sc��ou k dispozici v p�e \ref{app:real}.
+Dal��rafy k~tomuto sc��ou k~dispozici v~p�e \ref{app:real}.
 
 \section{Zhodnocen�
-Testov� prok�lo, �e navr�en�genti jsou schopn�e dopracovat k nastaven�ffset�er�eaguje na dopravn�opt�u. Bohu�el takto z�an� ��e neuk�l jako ��m�j� k lep�� pr�u vozidel celou oblast�P� byl, p���v dob�i���ntenzity provozu, zaznamen�alespo�l��h na jedn� k�atek, kter� nazna�at jist�nci�t� metody ��rovozu. 
+Testov� prok�lo, �e navr�en�genti jsou schopn�e dopracovat k~nastaven�ffset�er�eaguje na dopravn�opt�u. Bohu�el takto z�an� ��e neuk�l jako ��m�j� k~lep�� pr�u vozidel celou oblast�P� byl, p���v~dob�i���ntenzity provozu, zaznamen�alespo�l��h na jedn�~k�atek, kter� nazna�at jist�nci�t� metody ��rovozu. 
 
-Potenci��zdrojem probl� by mohla b��venost algoritmu na p� velkou hustotu provozu, p�er�e tvo�ouh�ronty. Dokud je provoz na n��adin�, udr�uje se po� zastaven�od nebo na hranici hodnot, kter�sou v referen�m syst�. Pokud se provoz zv�za�u se tvo�louh�ronty, syst�pravd�dobn�ebude schopen ohodnotit jednotliv�astaven�ffsetu (proto�e nest� vypr�nit fronty), a proto ani nem�aj�optim��ffset. ��en�by mohlo b���n�odnot� funkce tak, aby v takov�p��och�lo alespo�postupn� zkracov� fronty, je-li to v danou chv� mo�n�
+Lep�� v��mohlo b�a�eno vylep�en�hodnot� funkce, kter�ravd�dobn�ep�v� pr�y vozidel dostate� p�. Potenci��zdrojem probl� by mohla b��venost algoritmu na p� velkou hustotu provozu, p�er�e tvo�ouh�ronty. Dokud je provoz na n��adin�, udr�uje se po� zastaven�od nebo na hranici hodnot, kter�sou v~referen�m syst�. Pokud se intenzita provozu zv�za�u se tvo�louh�ronty, syst�pravd�dobn�en�chopen ohodnotit jednotliv�astaven�ffsetu (proto�e nest� vypr�nit fronty), a~proto ani nem�aj�optim��ffset. ��en�by mohlo b���n�odnot� funkce tak, aby v~takov�p��och�lo alespo�postupn� zkracov� fronty, je-li to v~danou chv� mo�n�
 
-Dal��estou ke zlep�en�y mohlo b�tran� n�er�ednodu�en�kter�sou v sou�n�modelu pou�ita. Jde p���o p�v� o hustot� provozu, kter�sou nyn�alo�eny jen na po� vozidel v jednom (posledn� cyklu a neobsahuj�nformace o pr� hustoty v �e. D�e p�kl�t, �e v p��xistence n�k�ronty pojede po rozsv�n�elen�� vozidel v mal��mn�zestupech a po vypr�n� fronty pak provoz pro�. Rovn�bych doporu� zlep�it pr� s � z detektor�er�ejsou nijak filtrov� pro odstran� �umu a nep�st�
+Dal��estou ke zlep�en�y mohlo b�tran� n�er�ednodu�en�kter�sou v~sou�n�modelu pou�ita. Jde p���o~p�v� o~hustot� provozu, kter�sou nyn�alo�eny jen na po� vozidel v~jednom (posledn� cyklu a~neobsahuj�nformace o~pr� hustoty v~�e. D�e p�kl�t, �e v~p��xistence n�k�ronty pojede po rozsv�n�elen�� vozidel v~mal��mn�zestupech a~po vypr�n� fronty pak provoz pro�. Rovn�bych doporu� zlep�it pr� s~� z~detektor�er�ejsou nijak filtrov� pro odstran� �umu a~nep�st�
 
-Sm� kter�se mohl v�b�t, je tak�mplementov� algoritmu pro modelov� a odhadov� d�k front jen na z�ad�daj�etektor�Otev� ot�ou prozat�z��hov� algoritmu p�delov� v��blasti. P���bude nutn�rozkoumat vhodn�ozd�n�gent�pasivn� aktivn�Je mo�n��e pevn��n�a tyto dva typy se uk� jako naprosto nevhodn�a �e bude nutn�yto role dynamicky p�at, nap�d dle �achovnicov� syst�, nebo postupn�en�aktivn� agent�cel��n��. 
+Sm� kter�se mohl v�b�t, je tak�mplementov� algoritmu pro modelov� a~odhadov� d�k front jen na z�ad�daj�etektor�Otev� ot�ou prozat�z��hov� algoritmu p�delov� v��blasti. P���bude nutn�rozkoumat vhodn�ozd�n�gent�pasivn�~aktivn�Je mo�n��e pevn��n�a tyto dva typy se uk� jako naprosto nevhodn�a~�e bude nutn�yto role dynamicky p�at, nap�d dle �achovnicov� sch�tu, nebo postupn�en�aktivn� agent�cel��n��. 
