\def \obr {06_Results/fig/}
\def \tab {06_Results/tab/}

\chapter{Výsledky}
Měření byla prováděna v oblasti popsané v kapitole \ref{ss:oblast_simulace} při použití
dvou scénářů s konstantními hustotami provozu a jedním scénářem se záznamem reálné situace
o délce 24 hodin. Pro porovnání sloužily simulace s pevně nastavenou délkou cyklu, a to hlavně na
80 sekund, neboť se tato hodnota používá na obou křižovatkách při absenci zásahů z dopravní centrály.
Porovnávají se hodnoty počtů zastavení, doby průjezdu a doby zastavení vozidel zprůměrované přes krátký
časový úsek, který je násobkem kroku simulace.
Simulace vždy začíná s délku cyklu nastavenou na 80 sekund. Tato hodnota se začíná měnit až po
osmi krocích simulace kvůli postupnému zpracovávání vstupních dat.
Pro zpracování výsledků byly použity výstupy z VGS API popsané v kapitole \ref{ss:vgs_api}.

\newpage

\section{Konstantí scénář 1}
Pro tento scénář se při porovnání se simulacemi při konstantních délkách cyklu, nastavených na 70 a 90 sekund,
ukázala délka cyklu 80 sekund jako optimální. Následující graf ukazuje vývoj nastavované délky cyklu.
Je vidět, že se drží v rozsahu optimální hodnoty 80 sekund +- 4s a neosciluje.

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr tc01_2h.eps}}
    \caption{Průběh délky cyklu}\label{fig:tc01_2h}
\end{center}
\end{figure}


\newpage


Tabulky ukazují, že při odchylce +- 10 sekund od 80-ti dochází ke zhoršení ve všech parametrech.
\begin{table}
	\centering
	\input{ \tab 01_70_80.tex }
	\caption{Tabulka naměřených hodnot a jejich rozdílů při konstantních délkách cyklu 70 a 80 sekund}
	\label{tab:01_70_80}
\end{table}

\begin{table}
	\centering
	\input{ \tab 01_90_80.tex }
	\caption{Tabulka naměřených hodnot a jejich rozdílů při konstantních délkách cyklu 90 a 80 sekund}
	\label{tab:01_90_80}
\end{table}

Z důvodu malé změny délky cyklu oproti referenčním hodnotám se také příliš
nemění stav dopravy, jak je vidět na grafech znázorňujících průměrné počty a doby zastavení za hodinu
v průběhu osmihodinové simulace.

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr 01_8h_tc80_numStops.eps}}
    \caption{Průměrné počty zastavení}\label{fig:01_8h_tc80_numStops}
\end{center}
\end{figure}

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr 01_8h_tc80_stopTime.eps}}
    \caption{Průměrné délky zastavení}\label{fig:01_8h_tc80_stopTime}
\end{center}
\end{figure}

\section{Konstantí scénář 2}
Tento scénář simuluje podstatně vyšší hustotu provozu než scénář předchozí.
Délka cyklu 80 sekund se zde již jeví jako nedostačující. Při testech program nastavoval
délku cyklu mezi 80-ti a 120-ti sekundami, což znázorňuje tento graf.

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr tc02_2h.eps}}
    \caption{Průběh délky cyklu}\label{fig:tc02_2h}
\end{center}
\end{figure}

Při porovnání s těmito konstantními hodnotami experiment vykazuje značné zlepšení.

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr 02_2h_tc80/a_delayTimeAvg.eps}}
    \caption{Průměrné zpoždění v porovnání s konstantní hodnotu délky cyklu 80s}
\end{center}
\end{figure}

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr 02_2h_tc120/a_delayTimeAvg.eps}}
    \caption{Průměrné zpoždění v porovnání s konstantní hodnotu délky cyklu 120s}
\end{center}
\end{figure}

\section{Reálný scénář}
Tento scénář simuluje reálnou situaci naměřenou dne 12. prosince 2007.
Protože se zde hustota provozu mění v závislosti na čase, byly prováděny simulace o délce
24 hodin. Následující graf zobrazuje délku cyklu a součet vozidel, které zaznamenaly detektory
za simulační periodu (90 sekund).

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr real_tc_cin.eps}}
    \caption{Graf délky cyklu $T_c [s]$ a záznamů detektorů [-]}
\end{center}
\end{figure}

Je vidět, že program reaguje na zvýšení hustoty provozu prodloužením cyklu.

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr real/a_delayTimeAvg.eps}}
    \caption{Graf průměrného zpoždění v porovnání s konstantní délkou cyklu  $T_c = 80s$}
\end{center}
\end{figure}

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr real/a_numStops.eps}}
    \caption{Graf průměrných počtů zastavení v porovnání s délkou cyklu  $T_c = 80s$}
\end{center}
\end{figure}

\begin{figure}[H]
\begin{center}
    {\includegraphics[width=12cm]{\obr real/a_speedAvg.eps}}
    \caption{Graf průměrných rychlostí v porovnání s konstantní délkou cyklu  $T_c = 80s$}
\end{center}
\end{figure}


Nastavením nižší délky cyklu algoritmus zkracuje čekání v době, kdy je nízká hustota provozu.
Při vysoké hustotě provozu dosahuje podobné výsledky, jako referenční měření. Při některých hustotách provozu
dosahuje mírně horších výsledků oproti referenci s pevnou délkou cyklu 80 sekund. Jedná se zřejmě o provoz, pro 
který je délka referenční hodnota ideální a algoritmus nedosahuje takové přesnosti, aby nastavil tuto hodnotu.
