\chapter{Popis situace}
\fancyhead[L]{\nouppercase{\rightmark}} 
\section{�K�i�ovatka�}

K�i�ovatka ��zen� sv�teln�m signaliza�n�m za��zen�m se skl�d� z~n�kolika prvk�. Vedle samotn�ch semafor� je v~jej� bl�zkosti p�ipojen �adi�, kter� se star� o~ovl�d�n� signaliza�n�ch prvk�. K~�adi�i pak m��e b�t p�ipojeno n�kolik detektor�, poskytuj�c�ch mu informace a~aktu�ln� dopravn� situaci.

Detektory se d�l� d�l� do t�� kategori� podle jejich um�st�n�. \begin{inparaenum}[(i)] \item v�zvov�\label{i:vyzv}, \item prodlu�ovac� a\label{i:prodl} \item strategick�\label{i:strat}\end{inparaenum}. (\ref{i:vyzv}) jsou um�st�n� na stop ���e, (\ref{i:prodl}) cca 30 metr� p�ed n� a~(\ref{i:strat}) na vzd�len�j��ch m�stech, typicky alespo� 100 metr� p�ed stop ��rou. Ne v�dy mus� b�t na v�ech ramenech k�i�ovatky instalov�ny v�echny typy detektor�.

Technicky je nej�ast�j��m �e�en�m detektoru induk�n� smy�ka um�st�n� ve vozovce. Ta pomoc� zm�n magnetick�ho pole ve sv� okol� zaznamen�v� proj�d�j�c� vozidla. V~p��pad� um�st�n� dvou smy�ek bl�zko sebe lze z�skat i~podrobn�j�� informace o~rychlosti, druhu vozidla a~dal�� informace. Dal�� mo�nost� jsou infra�erven� detektory. Jejich hlavn� sou��st� je kamera, sn�maj�c� sledovan� prostor v~infra�erven� oblasti. Ve v�sledn�m obrazu pak pom�rn� snadno rozezn� automobily i~chodce jako�to zdroje tepeln�ho z��en�.

D�le existuj� nap��klad video detektory zalo�en� na kamer�ch sn�maj�c� v~oblasti viditeln�ho sv�tla (videodetektory), mikrovlnn� nebo ultrazvukov� detektory. Tyto v�ak nejsou v~sou�asn� dob� v simulovan� oblasti instalov�ny.

Detektory um�st�n� na Zli��n� poskytuj� dva �daje. Prvn�m je po�et vozidel, kter� p�es detektor projely a~druh�m �as, po kter� se v~detekovan� oblasti vyskytovalo n�jak� vozidlo. Bohu�el, tato data nejsou naprosto p�esn�. 

(!chyby detektor�!)

��zen� k�i�ovatky prob�h� pomoc� sign�ln�ch pl�n� ulo�en�ch v~�adi�i nebo dle pokyn� z �st�edny. Sign�ln� pl�ny mohou b�t pevn� nebo r�mcov�. Sign�ln� pl�n se skl�d� z~n�kolika f�z�, kter� maj� bu� pevn� nebo r�mcov� d�ny �asy za��tk� a~d�lku. F�ze jsou slo�en� ze sign�ln�ch skupin. Sign�ln� skupina pak zna�� skupinu sv�teln�ch signaliza�n�ch za��zen�, kter� rozsv�cuje sou�asn� zelenou. Sign�ln� pl�ny maj� pevnou a~jednotnou d�lku jednoho cyklu. V~p�edm�tn� oblasti je to konkr�tn� 80 sekund. Posledn�m d�le�it�m pojmem je \emph{offset}. Ten ��k� o kolik sekund je za��tek jednoho cyklu sign�ln�ho pl�nu posunut oproti jist�mu po��te�n�mu �asu $t_0$.

(mo�n� obr�zek sem)

V~p��pad� pevn�ch sign�ln�ch pl�n� se p�ep�n�n� f�z� ��d� p�edem danou tabulkou, kter� ur�uje kdy kter� f�ze za��n� a~jak dlouho m� trvat. Nav�c m��e b�t u~f�z� ulo�ena mo�nost je prodlou�it v~p��pad�, �e �daje z~detektor� oznamuj� dal�� p�ij�d�j�c� vozidla v~dan�m sm�ru.

R�mcov� sign�ln� pl�ny dovoluj� �adi�i v�t�� volnost p�i za�azov�n� f�z�. Na z�klad� aktu�ln�ch nam��en�ch �daj� m��e �adi� volit nejvhodn�j�� f�zi z~n�kolika moment�ln� p��pustn�ch, m��e nastat i~situace, �e n�kter� f�ze nebude v~r�mci cyklu za�azena v�bec. 

\section{Oblast Zli��na}
Ov��en� mo�nosti decentralizovan�ho ��zen� dopravn� signalizace je v~t�to pr�ci ov��eno na modelu skute�n� oblasti: ulice �evnick� v~Praze~--~Zli��n�. V~ulici se nach�z� p�t sv�teln�ch k�i�ovatek situovan�ch v~jedn� linii. Pro zjednodu�en� jsou simulov�ny jen dv� severn� k�i�ovatky: 5.495 a~5.601. Prvn� jmenovan� je trojramenn� k�i�ovatka ulic �evnick� a~Na Radosti, druh� je potom �ty�ramenn� a je tvo�ena napojen�m autobusov�ho termin�lu na jedn� a~obchodn�ho centra Metropole Zli��n na druh� stran� na �evnickou.

\section{Simul�tor Aimsun}
K~simulaci dopravn� situace se pou��v� softwarov� bal�k GETRAM/AIMSUN od spole�nosti TSS (Transport Simulation Systems) ve verzi 4.2.16. J�drem cel�ho n�stroje je program Aimsun, kter� slou�� k~samotn� simulaci. 

Aimsun (Advanced Interactive Microscopic Simulator for Urban and Non-Urban Networks) je mikrosimul�torem dopravy\footnote{Sou�asn� verze Aimsun 6 dovoluje ji� mikro, meso i~makrosimulaci}. To znamen�, �e modeluje polohu  jednotliv�ch vozidel spojit� b�hem cel� doby simulace. Ka�d� vozidlo se ��d� ur�it�m modelem chov�n�. Lze nastavit r�zn� styly p�edj�d�n�, prudkost brzd�n� a~rozjezd�, ale t�eba i~ochotu �ekat. Je mo�n� simulovat r�zn� druhy vozidel, od osobn�ch p�es n�kladn� auta a� po autobusy a~hromadnou dopravu v�bec. Vedle vozidel Aimsun samoz�ejm� nab�z� simulaci v�t�iny objekt�, kter� se vyskytuj� v~dopravn�ch s�t�ch: sv�teln�ch signaliza�n� za��zen�, detektor�, atd.

Vstup pro simul�tor se skl�d� ze sc�n��e a~parametr� simulace. Sc�n�� obsahuje popis dopravn� s�t�, �daje o~dopravn� popt�vce, �traffic control plans� a~pl�ny ve�ejn� dopravy. Popis dopravn� s�t� p�edstavuje geometrickou reprezentaci zkouman� oblasti, tedy rozm�ry a~tvar jednotliv�ch silni�n�ch pruh� a~k�i�ovatek, um�st�n� dopravn� signalizace, detektor�, zast�vek hromadn� dopravy a~podobn�. Dopravn� popt�vka m��e b�t zadan� ve dvou form�ch. Bu� ve form� intenzity dopravy na vstupech, pom�r� odbo�en� na k�i�ovatk�ch a~po��te�n�ho stavu s�t�, nebo pomoc� takzvan� O-D matice, kter� zachycuje po�et uskute�n�n�ch cest mezi dvojicemi vstupn�ch a~v�stupn�ch bod�. �Traffic control plans� zahrnuj� popisy f�z� a~jejich trv�n� pro ��zen� k�i�ovatky, p�ednosti v~j�zd� pro k�i�ovatky ne��zen�. Kone�n� pl�ny ve�ejn� dopravy se skl�daj� z~popis� tras, zast�vek a~j�zdn�ch ��d� linek hromadn� dopravy v~simulovan� oblasti. Parametry simulace p�edstavuj� pevn� hodnoty popisuj�c� experiment (jako doba simulace) a~prom�nn� hodnoty ur�en� pro kalibraci modelu.

V�stup za simulace jsou textov� soubory s~��seln�mi �daji, kter� se zpracov�vaj� nap��klad v~MATLABu pomoc� \texttt{toolboxVGS}.

Aimsun m� aplika�n� rozhran� (API) jm�nem Getram Extensions, kter� umo��uje komunikaci s~ostatn�mi programy. Aimsun pomoc� tohoto rozhran� poskytuje v~re�ln�m �ase data ze simulace a~naopak p�ij�m� data pro jej� ovliv�ov�n�.

(... popis rozhran� p�ijde sem... ) 